![Date](/site_media/static/foundation/img/datetime-home.png)
Za otporniju Europu: zaustavljanje gubitka bioraznolikosti i stvaranje zdravog, održivog prehrambenog sustava
Europska komisija donijela je dvije nove strategije: sveobuhvatnu strategiju za bioraznolikost, čiji je cilj vratiti prirodu u naše živote, i strategiju „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav. Te se dvije strategije međusobno dopunjavaju i združuju prirodu, poljoprivrednike, poduzeća i potrošače u zajedničkom zalaganju za konkurentno održivu budućnost.
U skladu s europskim zelenim planom u njima se predlažu ambiciozne mjere i obveze EU-a za zaustavljanje gubitka bioraznolikosti u Europi i svijetu i za preobrazbu naših prehrambenih sustava u globalne standarde za konkurentnu održivost, zaštitu zdravlja ljudi i planeta, ali i za osiguravanje egzistencije svih aktera u vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda. Kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 pokazala je koliko smo zbog stalnog gubitka bioraznolikosti postali ranjivi i koliko je za naše društvo važan funkcionalan prehrambeni sustav. U obje su strategije građani na prvome mjestu: cilj je poboljšati zaštitu kopna i mora, obnoviti narušene ekosustave i učvrstiti položaj EU-a kao predvodnika na međunarodnoj sceni u zaštiti bioraznolikosti i izgradnji održivog prehrambenog lanca.
Nova strategija za bioraznolikost bavi se glavnim uzrocima gubitka bioraznolikosti, kao što su neodrživo korištenje zemljišta i mora, prekomjerno iskorištavanje prirodnih resursa, onečišćenje i invazivne strane vrste. Donesena usred pandemije, ta je strategija centralni element plana oporavka EU-a te je ključna za sprečavanje budućih epidemija, povećanje otpornosti na njih i brzo pružanje poslovnih i investicijskih prilika za obnovu gospodarstva EU-a. Njezin je cilj i da pitanja bioraznolikosti postanu važan dio cjelokupne strategije gospodarskog rasta EU-a. U strategiji se među ostalim predlaže da se odrede obvezujući ciljevi za obnovu oštećenih ekosustava i rijeka, poboljša zdravlje zaštićenih staništa i vrsta u EU-u, oprašivači vrate na poljoprivredna zemljišta, smanji onečišćenje, poveća broj zelenih površina u gradovima, poboljša zdravlje europskih šuma te potakne ekološka poljoprivreda i druge poljoprivredne prakse koje pogoduju bioraznolikosti. Predlažu se konkretni koraci kako bi se bioraznolikost Europe počela oporavljati do 2030., uključujući pretvaranje najmanje 30 % europskog kopna i mora u zaštićena područja kojima se djelotvorno upravlja i vraćanje obilježja krajobraza velike raznolikosti na najmanje 10 % poljoprivrednih zemljišta.
Mjere predviđene za zaštitu, održivo korištenje i obnovu prirode donijet će gospodarsku korist lokalnim zajednicama jer će poticati otvaranje održivih radnih mjesta i rast. Za bioraznolikost će se osigurati 20 milijardi eura godišnje iz raznih izvora, uključujući sredstva EU-a te nacionalna i privatna sredstva.
Strategija „od polja do stola” omogućit će prelazak na održiv prehrambeni sustav EU-a kojim se štiti sigurnost opskrbe hranom i osigurava pristup zdravim namirnicama koje potječu sa zdravog planeta. Tom strategijom smanjit će se ekološki i klimatski otisak prehrambenog sustava EU-a i povećati njegova otpornost, zaštititi zdravlje građana i osigurati egzistencija gospodarskih subjekata. U njoj se postavljaju konkretni ciljevi za preobrazbu prehrambenog sustava EU-a, uključujući smanjenje upotrebe i rizika od pesticida za 50 %, smanjenje upotrebe gnojiva za najmanje 20 %, smanjenje prodaje antimikrobnih sredstava za životinje iz uzgoja i akvakulturu za 50 % te za prakticiranje ekološke poljoprivrede na 25 % poljoprivrednih zemljišta. Predlažu se i ambiciozne mjere kako bi se osiguralo da je zdrav izbor i najlakši izbor za građane EU-a, uključujući bolje označivanje proizvoda kako bi potrošači bili bolje informirani o zdravoj i održivoj hrani.
Europski poljoprivrednici, ribari i proizvođači u akvakulturi imaju važnu ulogu u tom prelasku na pravedniji i održiviji prehrambeni sustav. Da bi se priklonili održivim praksama dobit će potporu u okviru zajedničke poljoprivredne politike i zajedničke ribarstvene politike iz novih izvora financiranja i programa za ekologiju. Pretvaranjem održivosti u zaštitni znak Europe otvorit ćemo nove poslovne prilike i diversificirati izvore prihoda za europske poljoprivrednike i ribare.
Te će dvije strategije, kao ključni dijelovi europskog zelenog plana, podupirati i gospodarski oporavak. U kontekstu pandemije koronavirusa njihov je cilj ojačati otpornost naših društava na buduće pandemije i prijetnje kao što su posljedice klimatskih promjena, šumski požari, nesigurnost opskrbe hranom ili izbijanje bolesti, među ostalim podupiranjem održivijih praksi u poljoprivredi, ribarstvu i akvakulturi te rješavanjem pitanja zaštite divlje faune i flore i nezakonite trgovine divljim vrstama.
Strategije sadržavaju i važne međunarodne elemente. U strategiji za bioraznolikost ponovno se potvrđuje odlučnost EU-a da bude uzor u svladavanju globalne krize bioraznolikosti. Komisija će nastojati mobilizirati sve instrumente vanjskog djelovanja i međunarodna partnerstva kako bi pridonijela izradi ambicioznog novog globalnog okvira UN-a za bioraznolikost na Konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti 2021. Strategija „od polja do stola” promiče globalni prelazak na održive prehrambene sustave u bliskoj suradnji s međunarodnim partnerima.
Frans Timmermans, izvršni potpredsjednik za europski zeleni plan, izjavio je: Kriza uzrokovana koronavirusom pokazala nam je koliko smo ranjivi i koliko je važno ponovno uspostaviti ravnotežu između ljudskog djelovanja i prirode. Klimatske promjene i gubitak bioraznolikosti u ovom trenutku predstavljaju veliku opasnost za čovječanstvo. U središtu zelenog plana su strategija za bioraznolikost i strategija „od polja do stola”, koje pozivaju na novu, bolju ravnotežu prirode, prehrambenih sustava i bioraznolikosti, zaštitu zdravlja i dobrobiti naših građana te istovremeno povećanje konkurentnosti i otpornosti EU-a. Te su strategije važan dio velike tranzicije koju pokrećemo.
Stella Kyriakides, povjerenica za zdravlje i sigurnost hrane, izjavila je: Moramo krenuti naprijed i pobrinuti se da prehrambeni sustav EU-a postane pokretačka snaga održivosti. Strategija „od polja do stola” pozitivno će utjecati na sve načine na koje se proizvodi, kupuje i konzumira hrana koja će koristiti zdravlju naših građana, društava i okoliša. Ona nudi priliku da prehrambene sustave dovedemo u sklad sa zdravljem planeta, pobrinemo se za sigurnost opskrbe hranom te svim Europljanima osiguramo zdravu i ekološki prihvatljivu hranu.
Povjerenik za okoliš, oceane i ribarstvo Virginijus Sinkevičius izjavio je: Priroda nam je toliko važna i za tjelesnu i duševnu dobrobit. Filtrira nam zrak i vodu, regulira klimu i oprašuje usjeve. A mi se ponašamo kao da je nevažna, i zato je gubimo brže nego ikad prije. Nova strategija za bioraznolikost dopunjava ono što je dosad funkcioniralo novim instrumentima koji će nas voditi do stvarne održivosti, na korist svima. EU želi zaštititi i obnoviti prirodu, doprinijeti gospodarskom oporavku od trenutačne krize i otvoriti put ambicioznom globalnom okviru za zaštitu bioraznolikosti cijelog planeta.
Sljedeći koraci
Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da podrže te dvije strategije i njihove obveze. Svi građani i dionici pozvani su da se uključe u široku javnu raspravu.
Kontekst
U europskom zelenom planu, koji je Komisija Ursule von der Leyen predstavila 11. prosinca 2019., utvrđen je ambiciozan plan za klimatski neutralno kružno gospodarstvo u kojem gospodarski rast nije povezan s korištenjem resursa.
Europski zeleni plan temelji se na ambicioznom cilju zaustavljanja gubitka bioraznolikosti preobrazbom naših prehrambenih sustava, šuma, zemljišta, vode i mora, ali i energetskih, gradskih i industrijskih sustava. U njemu se naglašava i važnost zajedničkog rješavanja problema klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti.
Više na: https://europa.eu/!Nu78nB